ŘÁD ZKOUŠEK A SOUTĚŽÍ V OVLÁDÁNÍ OVČÁCKÝCH PSŮ

Základní ustanovení

	Testy pracovní způsobilosti se skládají ze:
- ZKOUŠKY VLOH OVČÁCKÉHO PSA (ZVOP)
- ZKOUŠEK PRÁCE OVČÁCKÉHO PSA (ZPOP1, ZPOP2 ZPOP3)
- SOUTĚŽÍ V OVLÁDÁNÍ OVČÁCKÝCH PSŮ (TRIAL).
	Garantem zkoušek uvedených v tomto zkušebním řádu je Kynologická jednota - ČR Brno.

	Cílem ZVOP a ZPOP je posoudit vlohy a stupeň vyškolení psa k práci s ovcemi. Cílem soutěží TRIAL je měření výkonu ovčáckých psů u stáda a propagace práce s výcvikem ovčáckého psa na veřejnosti.
	ZVOP slouží pro veřejné otestování vloh psa ještě před tím, než se u něj začne s důkladným výcvikem a než se bude moci zúčastnit ZPOP a soutěží TRIAL. Pro organizátory akcí je absolvování ZVOP zárukou, že se na ZPOP nebo na soutěži TRIAL neobjeví účastník se psem, který nemá pro pasení vlohy a pást neumí. Dalším důvodem pro posuzování vloh psa při ZVOP je umožnit lidem, kteří nemohou se psem pást (nemají ovce ani jiná hospodářská zvířata), rozpoznat, zda jejich pes má v sobě geneticky zakódované vlastnosti, které může přenášet i na své potomstvo. Absolvování ZVOP pak může psa opravňovat k zařazení do pracovní třídy na výstavách, udělení titulu Šampión, případně k uznání chovnosti, pokud to má příslušný kynologický klub v podmínkách.

Podmínky účasti

	Zkoušek a soutěží (akcí ) se mohou zúčastnit osoby (bez ohledu na stáří nebo pohlaví) se psem, který musí splňovat následující podmínky:
-	Pes musí být zdravý a tělesně schopný plnit kriteria zkoušek a mít minimální věk předepsaný pro určitý druh zkoušky nebo soutěže. 
-	Vyloučeny jsou feny v druhé polovině březosti a do 7 týdnů po porodu.
-	Vyloučeni jsou psi, kteří se v průběhu zkoušky zranili a nemohou dále plnit ustanovení zkušebního řádu.
-	Háravé feny se mohou akce zúčastnit pouze po předběžné dohodě s pořadatelem a rozhodčím, většinou s tím, že soutěží jako poslední ve své kategorii.
-	Minimální věk psa pro ZVOP je 9 měsíců, pro ZPOP a soutěže TRIAL je 12 měsíců.
-	Mohou se zúčastnit psi všech plemen s průkazem i bez průkazu původu uznávaným FCI i kříženci.
-	Pohlaví psa není omezeno.
-	Pes musí mít platné očkování a veterinární atest (jako na výstavy).

	Podmínkou účasti na ZPOP i na všech oficiálních soutěžích TRIAL je úspěšné složení ZVOP. Pokud účastník akce úspěšně absolvuje ZVOP, může se ten samý den zúčastnit i ZPOP1, pokud úspěšně absolvuje ZPOP1 může se zúčastnit ZPOP2, resp. ZPOP3. Splní-li pes zkoušku, nemůže ji znovu opakovat (neplatí pro soutěže), ani nesmí nastoupit ke zkoušce nižší. Pokud pes při ZVOP nebo ZPOP neuspěje, může ji opakovat na některé z příštích akcí. 
Žádný účastník zkoušek ZVOP, ZPOP ani soutěží TRIAL nesmí být v přímém rodinném (za rodinu se považují manžel nebo druh, děti, rodiče a případně jiné osoby žijící s rozhodčím ve společné domácnosti) nebo pracovním vztahu s rozhodčím (doporučuje se předem si ověřit, který rozhodčí je na akci nominován). Rozhodčí nesmí na akci posuzovat psa ve svém vlastnictví ani psa, který byl v jeho držení v době kratší než 6 měsíců před prováděnou akcí. 

Pořádání  a  plánování  zkoušek a soutěží

	Zkoušky a soutěže pro ovčácké psy mohou být pořádány různými organizacemi, ale jen ve  spolupráci s Kynologickou jednotou ČR a se Svazem chovatelů ovcí a koz v ČR. Pořadatelem může být právní subjekt sdružený v ČMKU přímo, nebo i zprostředkovaně (např. kynologický svaz). Požadavek na pořádání zkoušek je nutno předložit KJ-ČR Brno 3 měsíce před začátkem pololetí, v němž by zkoušky měly být pořádány. Konání zkoušek ZVOP a ZPOP musí být uveřejněno dostatečně dlouho (podle uzávěrky k určitému datu až 3 měsíce) předem v přehledu kynologických akcí KJ-ČR (případně v některém odborném kynologickém časopise) a ve zpravodaji Svazu chovatelů ovcí a koz v ČR. 	
	Akce se mohou uskutečnit, dostaví-li se k prezenci minimálně tři účastníci. Omezení počtu účastníků v jednotlivých třídách nebo soutěžích je věcí pořadatele akce. 
	Na akcích musí účastníci v celém rozsahu dodržovat Zákon na ochranu zvířat proti týrání. Hrubost ovčáka vůči psu musí být trestána jeho vyloučením ze zkoušky či soutěže. 
	Do průkazu původu se zapisují pouze úspěšně vykonané zkoušky. Psům bez průkazu původu, při úspěšném splnění první zkoušky, vydává rozhodčí v závěru akce výkonnostní průkaz.

Povinnosti  pořadatele akce :                                                           
•	určit vedoucího akce, který ručí za plnění všech povinností pořadatele a zajišťuje plynulý průběh akce,
•	zajistit odpovídající prostory a zajistit bezpečnost všech účastníků i diváků,
•	do týdne po obdržení delegace se spojit s rozhodčím a předběžně mu podat základní informace o akci, dohodnout s ním případně termín upřesnění počtu účastníků, hodiny zahájení apod.,
•	podrobnosti o akci sdělit včas i nastupujícím psovodům,
•	před zahájením akce vybrat od psovodů průkazy původu psů a výstavní a výkonnostní průkazy,
•	před zahájením akce předat rozhodčímu soupisku všech účastníků zkoušek (formuláře obdrží předem od KJ-ČR Brno),
•	uhradit rozhodčímu a případně i pomocníkům náležitosti podle platných směrnic (posuzovné, stravné, jízdné) a to i tehdy, kdyby došlo ke zrušení akce pro nepřízeň počasí, nezpůsobilý terén, nepřipravené pomůcky, veterinární opatření apod., je-li to nutné, odvádí za rozhodčího z posuzovného také daň z příjmů.

Povinnosti  vedoucího  akce:     
•	znát ustanovení zkušebního řádu a řídit se jimi,
•	zastupovat po svém jmenování až do likvidace akce pořadatele,
•	zajišťovat plynulý průběh akce, organizovat její přípravu i likvidaci,
•	předat před zahájením akce rozhodčímu vyplněnou soupisku, která se vyhotovuje celkem třikrát ( 1x KJ-ČR, 1x rozhodčí, 1x pořadatel), do soupisky se zaznamenává bodové hodnocení všech (i neúspěšných) psovodů,
•	zprostředkovávat styk mezi pořadatelem, rozhodčím a účastníky akce,
•	zahájit a ukončit  akci,
•	nesmí prozrazovat účastníkům údaje, které by ovlivnily regulérnost akce,
•	zabezpečit rozhodčímu prostor pro administrativní úkony,
•	zajistit včasné a správné vyplnění bodovacích karet (formuláře obdrží pořadatel předem od KJ-ČR Brno), které se vyplňují celkem dvakrát (1x psovod, 1x KJ-ČR), v případě nesplnění zkoušky se bodovací karta nevyplňuje,
•	podepsat soupisku účastníků, bodovací karty a výstavní a výkonnostní průkazy,
•	pokud byl podán protest, oznámit to před ukončením akce rozhodčímu, protest řešit, sepsat o tom protokol a podepsat ho (protokol o řešení protestu pak předat pořadateli akce).

Rozhodčí – práva a povinnosti
	Rozhodčí přezkušuje a hodnotí výkony psů i psovodů při zkouškách a soutěžích. Může to být osoba s občanstvím ČR i jiné země, musí však mít pro tuto činnost oprávnění ze své země. Delegaci rozhodčích provádí KJ-ČR Brno. Školení a jmenování rozhodčích provádí KJ-ČR Brno dle vlastních směrnic. Počet rozhodčích se volí podle důležitosti zkoušky nebo soutěže. Obvykle stačí, když posuzuje jen jeden rozhodčí, při větších akcích mohou být až tři rozhodčí.
•	Rozhodčí může v odůvodněných případech delegaci odmítnout, nebo, po dohodě s pořadatelem, termín akce přesunut maximálně o dva týdny před či po stanoveném termínu. Toto však musí s předstihem oznámit KJ-ČR Brno.
•	Rozhodnutí rozhodčího je konečné a nelze proti němu uplatňovat protest. Proti formálním závadám zkoušek lze podávat protest u vedoucího akce nejpozději při závěrečném nástupu psovodů.
•	Určuje, po poradě s pořadateli, harmonogram akce a oznámí ho při zahajovacím nástupu všem účastníkům.
•	Musí včas a přesně poučit pomocníky o jejich práci.
•	Má právo odmítnout posuzování v případě, že klimatické podmínky nebo zajištění akce neodpovídají požadavkům, nebo pokud došlo k hrubému narušení akce v jejím průběhu (tím však nejsou dotčeny jeho nároky na úhradu náležitostí, což platí i v případě, že pořadatel včas neoznámí rozhodčímu  odvolání akce).
•	Pokud je k posuzování akce delegováno více rozhodčích (třeba i dodatečně), je hlavním rozhodčím vždy rozhodčí původně na akci delegovaný, nebo rozhodčí napsaný v delegaci na prvním místě.
•	Je povinen zaslat řádně vyplněný a podepsaný originál soupisky a kopie bodovacích karet do14ti dnů po akci delegujícímu orgánu.            
•	Zapisuje úspěšný výsledek zkoušky do průkazu původu psa nebo do jeho výstavního a výkonnostního průkazu.

Psovod – práva a povinnosti
Psovod je osoba, která při zkoušce nebo soutěži vede psa a usměrňuje jeho činnost.
•	musí  znát ustanovení zkušebního řádu,
•	je povinen chovat se ukázněně, řídit se pokyny rozhodčího a pořadatele akce,
•	nesmí psa fyzicky trestat ani se k němu chovat hrubě,
•	může v jeden den nastoupit maximálně se dvěma psy,
•	musí dodržovat platné veterinární předpisy i ustanovení zákona na ochranu zvířat proti týrání,
•	pokud nastupuje s hárající fenou, musí to předem oznámit pořadateli a nepohybovat se s ní před akcí v prostoru určeném k předvádění,
•	před zahájením akce musí odevzdat průkaz původu psa nebo výstavní a výkonnostní průkaz, zaplatit startovné a to i v případě, že se na akci nedostaví,
•	odpovídá za škody způsobené psem, se kterým ke zkouškám nastoupil,
•	na akci se musí dostavit včas a musí být přítomen až do jejího závěru,
•	má právo na originál bodovací karty a zápis výsledku zkoušky do průkazu původu psa nebo do výstavního a výkonnostního průkazu.

Ocenění
	Při ZVOP a ZPOP není vyhlašováno umístění soutěžících, nejsou předávány ceny podle výkonu. Při ZPOP (u třídy 1, 2 i 3) jsou výkony oceněny známkou výborně (při počtu bodů 90-100), velmi dobře (při počtu bodů 75-89), dobře (při počtu bodů 60-74) a neprospěl (při počtu bodů nižším než 60).
	ZPOP může být vyhlášena zároveň i jako soutěž TRIAL (otevřená soutěž). V soutěžích by měly být oceněny minimálně tři nejlepší výkony. 
	Absolvování ZVOP a ZPOP je zapisováno do přílohy průkazu původu psa, resp. do pracovní knížky psa. Kynologické kluby pro chov ovčáckých plemen psů mohou mít ustanoveno, že úspěšné absolvování těchto testů opravňuje ovčáckého psa k zařazení do pracovní třídy na výstavách, udělení titulu Šampión, případně pro uznání chovnosti psa (jako jedna z podmínek).

Zvířata
	Při ZPOP se pracuje výhradně s ovcemi. Může se soutěžit s ovcemi různých plemen, při vyhlašování soutěže však musí být plemeno specifikováno. Parkur lze absolvovat s pěti až dvaceti ovcemi. Počet ovcí pro soutěž stanovuje rozhodčí. Na jedné akci musí všichni soutěžící ve stejné výkonnostní třídě pracovat se stejným počtem ovcí a stejným plemenem. Jedna ovce může být použita pouze dvakrát za jeden den.
	Při ZVOP a soutěžích TRIAL se může pracovat i s jinými hospodářskými zvířaty nebo s větším počtem ovcí než 20. Počty zvířat bývají různé, u indických běžců a hus to bývá stádo asi deseti kusů, u jalovic a prasat tří kusů.

Parkur
	Parkur se většinou skládá ze tří překážek (průchozích branek), vymezovacího kruhu, dvou košárů a mety. Rozhodčí ho sestavuje tak, aby vyhovoval potřebám prověření vloh a pracovní způsobilosti psů. Trasu, umístění překážek parkuru a jejich velikost určuje rozhodčí podle druhu zkoušky nebo soutěže, počtu ovcí, účastníků a diváků. Měl by při tom maximálně využít nerovnost terénu a zohlednit přírodní překážky. Parkur by měl být přehledný nejen pro rozhodčího, ale i pro diváky. Překážky, resp. brány, by měly být dřevěné. Brána by měla mít stejnou šířku jako dvě postranice (imitace vrat). Každá postranice by měla mít šířku 2-2,5 m a výšku 1-1,2 m. Kruh, kde se provádí rozdělování jedné skupiny ovcí do dvou, popřípadě vybalancování stáda, bývá vymezen hromádkami pilin nebo písku. Měl by mít průměr 15-30 m. Meta (kůl zabodnutý do země) by měla být vysoká asi 1 m, měla by být blízko košáru, ale neměla by při vstupu do něho ovcím vadit. Soutěžní košár by měl mít velikost poměrnou k počtu jedné skupiny ovcí. Pomocný košár by měl být tak velký, aby v něm mohly pobývat alespoň tři skupiny ovcí (raději více). 

Pomůcky
		Ovčák může mít na parkuru pouze ovčáckou hůl a píšťalku. Před zahájením práce může mít ovčák psa na vodítku. Vlastní parkur však pes vypracovává bez vodítka, může mít obojek nebo postroj. Pokud má obojek stahovací nebo polostahovací, nesmí být nastaven na stahování. Používání ostnatého obojku je zakázáno! V průběhu akce pracuje pes bez náhubku.

ZÁKLADNÍ PRAVIDLA PRO POSUZOVÁNÍ
ZKOUŠKY VLOH OVČÁCKÉHO PSA  (ZVOP)

	Hodnotí se pouze zda pes prospěl nebo neprospěl. Test lze opakovat několikrát, ne však v jednom dni. Rozhodčí může ovčákovi radit, povzbuzovat ho, případně projít parkur společně s ním. Ovčák může psa hladit či jiným způsobem odměňovat.
	Posuzovány jsou následující úkony: pohyb za stádem, zájem o práci, změny tempa, soustředění (uši, oči), cit pro odpovědnost za stádo, styl práce (nakolik je typický pro dané plemeno), předvídavost vzdálenosti, nebojácnost, nátlak (přiblížení se až těsně ke zvířatům, kousnutí, resp. štípnutí na povel ovčáka), napadání zvířat (nežádoucí je kousnutí do vlny nebo jiné agresivní chování provedené bez předchozího povelu ovčáka).
	Posuzování probíhá na parkuru, vytvořeném uměle nebo přírodně, který může, ale nemusí být podobný parkuru třídy ZPOP1 (viz dále). Parkur je pouze pomůckou při hodnocení práce psa, ovčák nemusí projít všechny překážky, není ani limitován časem.
	ZVOP může být uskutečněna i s jinými hospodářskými zvířaty než s ovcemi.

ZÁKLADNÍ PRAVIDLA PRO POSUZOVÁNÍ
ZKOUŠEK PRÁCE OVČÁCKÉHO PSA (ZPOP)

	Pracovní způsobilost ovčáckých psů je posuzována ve třech výkonnostních třídách ZPOP1, ZPOP2 a ZPOP3. Rozdíly mezi výkonnostními třídami jsou následující:
ZPOP1 - Kratší vzdálenosti (75 x 50 m), delší časový limit (25 minut), ovčák může stádo doprovázet, provádí se vybalancování stáda, neprovádí se oddělování ovcí ze stáda. Posuzuje se s větší tolerancí k chybám psa i ovčáka.
ZPOP2 - Střední vzdálenosti (150 x 75 m), střední časový limit (20 minut), ovčák nesmí stádo doprovázet, provádí se vybalancování stáda, neprovádí se oddělování ovcí ze stáda.
ZPOP3 - Delší vzdálenosti (300 x 150 m), krátký časový limit (15 minut), ovčák nesmí stádo doprovázet, provádí se oddělování ovcí ze stáda, neprovádí se vybalancování stáda.

Hodnocení:
	Ovčák se psem musí postupně splnit šest pracovních úkolů. Každý úkol je ohodnocen určitým počtem bodů. Hodnotí se způsob provádění požadovaných úkolů. Konečným ohodnocením výkonu je celkový součet bodů. Maximální počet dosažených bodů je 100, a to ve všech výkonnostních třídách. Každý pes startuje s plným počtem bodů. Rozhodčí situaci, která se jim jeví jako chyba nebo odchylka od správného provedení, ohodnotí body, které se od celkového počtu odečítají. Každý úkol je posuzován individuálně, buď je ponechán s plným počtem bodů, nebo s odpočítanými body za chyby. Rozhodčí přitom musí brát v úvahu vše, například chování ovcí a jejich reakce na okolí, musí umět posoudit ovce a psa a rozpoznat, komu připočítat chybu a komu ne. Jestliže se ovce nechají dobře hnát a úspěšně projdou překážkami na parkuru, neznamená to bezpodmínečně, že bude započítán plný počet bodů.
	Dosáhne-li ovčák se psem  90-100 bodů, je hodnocen známkou výborně, dosáhne-li 75-89 bodů velmi dobře,  dosáhne-li 60-74 bodů dobře. Při počtu bodů nižším než 60 neprospěl.

Obecné chyby
1 - Agresivní chování ke zvířatům. Pes po ovci chňape nebo ji kousne bez předchozího povelu ovčáka, posuzuje se i místo na těle zvířete (přípustné je “štípnutí” do nohy nebo mulce). Negativně se posuzuje, když bylo kousnutí nespravedlivé (i například když pes kousne jen z přemíry svého temperamentu). Za hrubé nebo opakované kousnutí do vlny (resp. nespravedlivé kousnutí) může rozhodčí účastníka diskvalifikovat.
2 - Nesoustředění na práci. Pes by měl mít ovce od prvního okamžiku, kdy je uvede do pohybu, pod kontrolou.
3 - Špatný způsob vedení. Stádo má pes vést pevně, ale aniž by je vyplašil. Rozhodčí posoudí, do jaké míry je pes obdařen charismatickým darem převést na ovce klid a jistotu. Ovce mají být přes parkur hnány klidným, pravidelným způsobem. Zastavování nebo  běhání ovcí, stejně jako příliš příliš chvatná nebo nepořádná práce, psa stojí body.
4 - Neuposlechnutí povelu. Pro precizní práci na parkuru je nutná bezpodmínečná poslušnost a plnění povelů. Neuposlechnutí povelu nebo přílišné korigování psovodem znamená odečtení bodů.

Specifické chyby při plnění jednotlivých úkolů
Vyběhnutí obloukem k ovcím (OUTRUN) - 20 bodů
	Před zahájením zkoušky nebo soutěže jsou ovce z pomocného košáru vyhnány na volné prostranství a na určeném místě za pomoci asi 4 pomocníků stabilizovány. Ovčák se se svým psem postaví k předem určené základní metě, kterou vyznačuje dřevěný kolík, a čeká na povel rozhodčího. Stádo je od mety vzdálené u ZPOP1 zhruba 75 m, u ZPOP2 asi 150 m, u ZPOP3 asi 300 m a více. 
	Jakmile dá rozhodčí povel ke startu, pošle ovčák svého psa velkým obloukem až za ovce. Pes se může k ovcím přiblížit zprava i zleva. Za ovcemi se pes zastavuje a zdržuje se od nich v dobrém odstupu, klidně, aniž by zneklidňoval zvířata, čeká na další povel. Vypracování úkolu OUTRUN by mělo být pokud možno prostorné. Pes se má dostat za ovce tak, aby je nepoplašil, ale aby je zároveň připravil o možnost běžet zpátky do košáru.
	Body se odečítají, pokud pes běží příliš těsně kolem ovcí, přímo na ně, nebo také, jestliže je obíhá v příliš velkém oblouku. Jestliže pes vybíhá k ovcím k jejich oběhnutí zleva, ale parkur před nimi překříží a přiblíží se za ně z pravé strany, je to kvalifikováno jako vážná chyba (obdobně při vybíhání doleva, překřížení a doběhnutí zprava).
	Perfektní OUTRUN potřebuje jen jediný povel. Je li korigován povely dodatečnými, odečítají se body. Totéž platí pro příliš brzký oční kontakt a zastavení psa za ovcemi nikoli přesně proti ovčákovi, ale v poloze, vezmeme-li to podle hodinových ručiček, méně než deseti nebo více než dvou hodin.
	Také přeběhnutí správného místa pro převzetí, stejně jako četnější povely k návratu, znamenají ztrátu bodů.
Převzetí ovcí a jejich uvedení do pohybu (LIFT) - 10 bodů
	Tato úloha je velice důležitá. Například příliš rychlým přiblížením se psa k ovcím může být negativně ovlivněno veškeré vedení psa a ovcí po parkuru. Ovce jsou velmi citlivá zvířata, svoji jedinou spásu před nebezpečím vidí v útěku.
	Jestliže se pes v dobrém odstupu dostal přímo za ovce, má se tam, vestoje nebo vleže, zdržovat tak, aby v klidu vzaly na vědomí jeho přítomnost. Na povel ovčáka se pes sebejistě přiblíží k ovcím tak, aby je přiměl ke klidnému pohybu, pokud možno v přímé linii, přes parkur k ovčákovi. Pomalý a váhavý, ale také příliš zbrklý LIFT, nebo příliš mnoho výzev ovčáka k uvedení stáda do pohybu, snižuje hodnocení. 
Přivedení ovcí k metě (FETCH) - 20 bodů
	Každá odchylka od přímého směru při přivádění, každá opozdilá ovce, která zmešká průchod vpouštěcí bránou, znamená ztrátu bodů. Čím více se při této úloze ovce odchýlí od žádoucí přímé a úzké linie, tím jsou bodové ztráty větší. Jestliže pes z předepsané vzdálenosti přivedl stádečko k ovčákovi, musí ho, pokud možno vcelku, převést okolo něho. Příliš široké, stejně jako příliš ostré hnaní, které ovce nechá v parkuru běžet před ovčáka místo aby ho oběhly, je nežádoucí. 
Hnaní ovcí určeným směrem (DRIVE) - 30 bodů
	Při hnaní stáda od mety a v úhlopříčném směru (po trase rovnostranného trojúhelníku) je žádána přímá linie pohybu stáda a po průchodu oběma brankami jeho přímý a čistý obrat. Přímá linie má zůstat zachována i v pohybu stáda od druhé brány zpět ve směru k ovčákovi, k rozčleňovacímu kruhu. Body se ztrácejí, podobně jako u FETCH, také za chyby při hnaní ovcí. Vzdálenost mezi brankami i vzdálenost každé branky od mety by měla být zhruba stejná (asi 50 m u ZPOP1, asi 75 m u ZPOP2, a asi 150 m u ZPOP3). Úkol je splněn, když se ovce v rozčleňovacím kruhu zastaví.
Vybalancovávání stáda (BALANCE) - 10 bodů
	Provádí se pouze u ZPOP-1 a ZPOP-2 (u ZPOP-2 musí ovčák nejprve opustit své místo u základní mety). V ohraničeném území je nutné stádo uklidnit, pes se stabilizuje na opačné straně stáda od ovčáka (v pozici 12 hodin podle hodinových ručiček). Body se srážejí za to, stabilizuje-li se  pes za ovcemi v poloze méně než deseti nebo více než dvou hodin. Když začne ovčák stádo obcházet jedním směrem, pes by měl jít směrem opačným, na znamení rozhodčího pak ovčák pokračuje ve vykonávání dalších úkonů. Body se odečítají, musí-li ovčák k vybalancování stáda dávat povely.
Rozdělení ovcí do dvou skupin (SHED) - 10 bodů
	Provádí se pouze u ZPOP3. Ovčák opustí své místo u základní mety a přiblíží se ke stádu, které je v rozčleňovacím kruhu. S pomocí psa musí oddělit ovčákem označené ovce. Počet ovcí, které je třeba od stáda oddělit, určuje rozhodčí (většinou dvě, ale i jednu, nebo, je-li skupina větší, pět). Ovce mohou být též předem označeny páskou na krku, výběr těch “správných” ovcí pak bývá těžší. Pes při práci asistuje. V pravý okamžik vběhne mezi ovce a ty “správné” přebere pod svoji kontrolu. Tím prokáže schopnost vybrat ze stáda jednotlivá zvířata a bylo-li by to při denní práci třeba, dále je hnát.
	Body se odebírají, když: 
- ovčák provede oddělení více či méně sám,
- ovčák promešká dobrou příležitost k oddělení,
- pes neuposlechne povelu vstoupit mezi ovce aby označené oddělil,
- pes oddělené ovce nepřevezme pod kontrolu, 
- některá z oddělených ovcí nemá pásku na krku,
- rozdělování stáda proběhne vně kruhu.
	Po oddělení by měl pes znovu ovce shromáždit v kruhu a zdržet je zde do té doby, než ovčák přejde k bráně košáru a udělí mu další povely.
Vehnání ovcí do košáru a jejich vyhnání z něho (PEN) - 10 bodů
	Ovčák vezme do ruky dva metry dlouhé lano upevněné na bráně košáru, lano nesmí až do ukončení tohoto úkolu pustit z ruky. 
	Lanem otevře bránu a psovi dá povel ke hnaní ovcí do košáru. Při tom má pes většinu práce udělat sám, ovčák mu smí asistovat tak, jak se patří u sehraného týmu. 
	Body se ztrácejí, pokud ovce úplně nebo napůl obejdou košár, nemají ani dlouho setrvávat u vchodu do košáru, nesmí z něho zase vyběhnout a běžet zpátky. 
	Bránu ovčák po vehnání ovcí lanem uzavře. Ihned po zaklapnutí dvířek je může ovčák otevřít a začít ovce vyhánět. Ovčák může do košáru vejít, avšak pouze jednou a jen když je to nutné (ztráta bodu). Vyhánění musí probíhat klidně. Po vyhnání je nutné ovce před košárem zastavit a košár zavřít. 
	Tím vypracování parkuru končí. Ovce převezme jiný ovčák se psem a odvede mimo areál.

Časový limit 
	Všechny úkoly by měly být splněny u ZPOP1 do 25 minut, u ZPOP2 do 20 minut, u ZPOP3 do 15 minut. Je-li terén velmi obtížný, může rozhodčí časový limit prodloužit. Při malém počtu účastníků může rozhodčí povolit dokončení parkuru i po vypršení časového limitu.

	ZÁKLADNÍ PRAVIDLA PRO POSUZOVÁNÍ
SOUTĚŽÍ V OVLÁDÁNÍ OVČÁCKÝCH PSŮ (TRIAL)

	Zatímco ZVOP a ZPOP mají předem stanovena pevná pravidla, u soutěží TRIAL záleží na rozhodčím a pořadateli, jak obtížný parkur zvolí, jaké discipliny a kolik jich bude posuzovat (některé úkoly mohou být v pozměněné variantě plněny vícekrát), kolika body je bude hodnotit, případně, jaký časový limit zvolí. Soutěže TRIAL mohou být prováděny i s jinými hospodářskými zvířaty než s ovcemi (například s indickými běžci), zvířat může být i mnohem více než u ZPOP (např. stádo čítající 200 kusů ovcí). Pokud je to předem vyhlášeno, může se na soutěžích TRIAL pracovat i s jedním psem, který ovládá dvě stáda, nebo se dvěma psy, kteří ovládají jedno nebo dvě stáda.
	TRIAL je soutěž otevřená, mohou si v ní poměřovat výkony účastníci různých výkonnostních tříd. ZPOP může být vyhlášena zároveň i jako soutěž TRIAL. V soutěžích by měly být oceněny minimálně tři nejlepší výkony.